Так, в оцінку відновлюваних природних ресурсів, які споживаються, слід включити витрати не лише на розвідку і видобуток, диференціальний дохід, одержаний від їх експлуатації, витрати, спрямовані на попередження шкоди середовищу, а й ва їх відтворення (наприклад, на вирощування лісу). Якщо ж використовуються невідновлювані ресурси, в оцінку слід включати витрати на створення їх замінників. Оцінку родовища ресурсів за «змішаною» методикою можна н'азвати повними витратами і позначити через г. Тоді оцінка одиниці природного ресурсу буде розраховуватись за формулою
де ОПРзм — «змішана» оцінка природних ресурсів; zfn — витрати підприємств (змінні платежі) на використання одиниці природного ресурсу (а); 5і, By,, Вз — витрати майбутніх періодів, які відносяться підприємствами і акумулюються державою (постійні платежі) за використання одиниці природного ресурсу (a); n — розмір запасів ресурсу в натуральному вираженні (т, кг тощо); t — час, через який виникає потреба в витратах В, Вч, В [24, с. ЗО]. Витрати а будуть забезпечувати відтворення витрат підприємств і компенсувати шкоду від експлуатації ресурсів. Витрати а дадуть змогу компенсувати втрату ресурсу, в якому суспільне виробництво має потребу. В цих витратах суспільство має постійну потребу. Держава повинна акумулювати витрати е для вирішення проблем обмеженості ресурсів, їх відтворення тощо. Звичайно, точно визначити розміри цих витрат досить важко, оскільки вони ще остаточно не досліджені. З розвитком економічної науки точність розрахунку витрат в зростатиме. Екологізація ви-рибництва сйриятиме тому, що витрати а і в врешті-решт стануть нерозривними.
Щоб показати переваги такого методу оцінки природних' ресурсів, розрахуємо за умовними даними (табл. 1) вартість сільськогосподарських угідь різними методами, тис. крб: ,
Витрати на освоєння нових земель можна розділити на три групи:
на освоєння боліт, мілководдя, водойм, чагарників, пісків, кам'янистих місць, солончаків, ділянок під дорогами, засипання ярів, будівництво комплексу споруд для захисту земель від ерозії тощо;
на обробіток грунту, хімічну меліорацію, внесення органічних і мінеральних добрив, посів сільськогосподарських культур тощо;
на будівництво і реконструкцію зрошувальних і осушувальних систем тощо.
В міру вичерпання вільних земель для сільського господарства виникає необхідність штучного відтворення грунту. Вже сьогодні існують його замінники (гідропоніка, аеропоніка тощо). Людство в майбутньому буде ширше вишуковувати можливості для задоволення своїх потреб у харчуванні за рахунок повноцінних замінників (наприклад, тих, що вирощуються в морі).
Як видно з наведеного вище прикладу, оцінка освоєних сільськогосподарських угідь за відтворенням землі зн'ачно вища, ніж оцінка, розрахована за «витратною», «рентною» або «змішаною» методиками. Оцінка освоєння гектара землі—47,72 тис. крб *—найбільш реально відображає витрати суспільства на майбутні 10 років. Така оцінка буде стимулювати виробника берегти землю, дасть змогу навіть стримувати розростання міст. Адже включення в кошторисну вартість будівництва промислового підприємства оцінки сільськогосподарських угідь значно збільшить витрати на його спорудження. В результаті .суспільство вишуковуватиме менш цінні землі для будівництва або здійснюватиме реконструкцію застарілих підприємств, які б задовольняли потреби суспільства в тій чи іншій продукції.
Чим більше родючих земель, чим менше їх використо вуеться для несільськогосподарських потреб, тим більший час їх експлуатації в сільському господарстві і. В цьому випадку витрати в будуть зменшуватися, що потягне за собою зниження ціни освоюваного гектара земельних угідь (ОПР). І навпаки, чим менше і, тим більшою буде ОПР. В нашо'му прикладі при t=l0 оцінка одного гектара сільськогосподарських угідь становить 42,72 тис. крб, а при t=20 становить 37,72 тис. крб. Крім того, в результаті науково-технічного прогресу витрати B1, B2, В3 можуть дещо знизитись, що потягне за собою наступне зниженн-я витрат в, а отже, і ОПР. Водночас з розвитком технічного прогресу дещо збільшиться диференціальна рента, тому зростуть витрати й, відповідно і ОПР.
Оскільки у сільськогосподарський обіг залучаються все бідн'іші землі, а вилучаються частіше родючі (t зменшується), вартість гектара сільськогосподарських угідь для суспільства буде зростати.
Розрахунок t повинен бути диференційований з урахуванням відтворюваності ресурсів.
Для відтворюваних ресурсів (ліс, риба тощо) слід врахувати природний приріст (ПП) і об'єм видобутку (ТP) на рік. При цьому Tр>ПП, інакше через t років при Тр=const відтворювальний ресурс зникне. В цьому випадку ів буде розраховуватись за формулою
де У — загальні запаси відтворювального ресурсу.
Для сучасного суспільства характерний другий випадок, коли для деяких відтворювальних ресурсів Гр<:ЛЯ. Наприклад, на сьогодні вирубування лісу в світі відбувається зі швидкістю, яка значно перевищує природний приріст деревини. Це означає, що суспільство змушене буде відтворювати деревину штучним шляхом або шукати її замінник.
У випадку невідтворюваності ресурсів через tH років при T?p=const і запасі ресурсу V? останній буде вичерпаний. В цьому випадку tn буде розраховуватись за формулою
Знаючи час, /в або tn, протягом якого буде вичерпаний той чи інший природний ресурс, суспільство зможе координувати, виробничу діяльність-підприємств у масштабі країни.
КОНТРОЛЬНІ ЗАПИТАННЯ
1. Що таке природні ресурси?
2. В чому полягає історичність категорії природних ресурсів?
3. Яка різниця між природними ресурсами і природними умовами і який між ними взаємозв'язок?
4. В чому полягає соціально-економічний характер категорії природних ресурсів?
5. Утилітарні і неутилітарні форми ставлення людини до природи — в чому їх суть і значення?
6. Що відносять до ресурсів для простого відтворення доіндустріаль-ного суспільства?
7. В чому особливість використання природних ресурсів в індустріальному суспільстві?
8. Коли природні ресурси перетворюються у складову продуктивних сил суспільства?
9. В чому полягає роль класифікації природних ресурсів?
10. Що відносять до невідтворюваних природних ресурсів?
11. В чому полягають особливості охорони і використання невідновлюваних природних ресурсів?
12. Що відноситься до відтворюваних природних ресурсів? S3. В чому полягають особливості охорони і використання відновних природних ресурсів?
14. За яких умов відтворювані ресурси можуть перейти в розряд невідтворюваних?
15. Що є головним в охороні і раціональному використанні відтворюваних природних ресурсів?
16. Що відноситься до вичерпних природних ресурсів?
17. Що відноситься до невичерпних природних ресурсів?
18. У чому полягають особливості охорони і раціонального використання вичерпних і невичерпних природних ресурсів?
19. Що відноситься до потенціальних природних ресурсів?
20. Що відноситься до реальних природних ресурсів?
21. Що лежить в основі економічної класифікації природних ресурсів?
22. Що лежить в основі природної класифікації природних ресурсів?
23. Яку роль відіграють термодинамічні принципи у взаємозв'язку різних природних ресурсів?
24. Що таке кадастр?
25. Які існують види кадастрів?
26. Що викликає необхідність розглядати природні ресурси як економічну категорію?
27. Що таке оцінювання з позицій формальної логіки?
28. Що таке оцінка?
29. В чому суть ідеї релятивізму в оцінюванні природних ресурсів?
30. Що є предметом оцінки в процесі оцінювання?
31. Як формуються критерії оцінки в процесі оцінювання?
32. В чому полягає історичний характер оцінок природних ресурсів?
33. У чому суть економічної оцінки природних ресурсів в умовах товарно-грошових відносин?